Wp/liv/Oskar Loorits
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/40/Oskar_Loorits%2C_1920s.jpg/250px-Oskar_Loorits%2C_1920s.jpg)
Oskar Loorits, Vāldapǟ, (sindõn 1900. āigast 9. novembõrs Kõpus, Viljandi mōgõnds Ēstimōl, kūolõn 1961. āigast 12. detsembõrs, Uppsala jālgabõs Rūotšmōl) voļ ikš ēstli tieumīes.
Tartu Iļīzskūol profesōr Lauri Kettunen võtīz nūoŗ student Loorits īnis ekspedītsijõn līvõd jūs sõvvõ 1920, laz kuoŗŗõ līvõ kīel materiālidi. Looritsõst tuļ jõva līvõd sõbrā. Līvlist vȱļtõ tǟnda nuttõnd "Vāldapǟ" ja "Nuoŗizānd".
Looritsõst äb tund kīeldtīedajit, bet ta kūoŗiz pǟgiņ līvo folklōr materiālidi ja kēratiz doktortīe līvõ rov uskõst. Loorits tōž ka äbţõ līvliži politikõs. Ta aldz rõkandiz, midā mõtliz ja siest tuļ tämmõn lǟlamidi. 1935 Lețmō vōļikš kīeldiz tämmõn tūlda Leţmōlõ, täm "Līvõ rov jelāmis aga kūolimiz kizzimi" kēratõks pierāst.
Rōntõd līvõd iļ
[edit | edit source]Loorits um kēratõn sellizt rōntõd līvõd iļ:
- Ežmi līvõd lugdõbrōntõz, Lauri Kettunen, Oskar Loorits Tartu 1921
- Tuoi līvõd lugdõbrōntõz, Lauri Kettunen, Oskar Loorits Tartu 1922
- Livische Märchen- und Sagenvarianten ("Līvõ nīžvariantõd"), Helsinki 1926
- Volkslieder der Liven ("Līvõd rov lōlõd"), Tartu 1936
- Liivi rahva usund I-III, ("Līvõ rov usk") Tartu Ülikool 1926-1928
- Liivi rahva usund IV-V, ("Līvõ rov usk"), Tartu
- Valik liivi muistendeid, ("Līvõ nīžid ilzvuttõmi") Viljandi 1927
- Liivi rahva mälestuseks, ("Līvõ rov mǟdlõtõbõks"), Tartu 1938
Kēratõkst
[edit | edit source]- Liivi ajakirjanduse esimene aasta, ("Līvõ kūkērad ežmi āigast") 1933
- Liivi rahva elu ja surma küsimus ("Līvõ rov jelāmis aga kūolimiz kizzimi"), 1935